![](https://i3.wp.com/zanimljiv.net/storage/2023/11/44-678x381.jpeg?w=678&resize=678,381&ssl=1)
Svež dah pruža samopouzdanje u svakodnevnoj komunikaciji sa drugim ljudima. Ako se sumnja na zadah iz usta, kao prva pomoć koriste se žvake i bombone aromatičnih ukusa i mirisa. Međutim, da bi se trajno uklonio problem, potrebno je pronaći uzrok i eliminisati ga – lečenjem, ali i prevencije radi treba i nadalje sprečiti mogućnost za nastanak preduslova za razvoj zadaha.
Uzroci
Intenzitet mirisa koji se normalno javlja pri izdisaju uobičajeno zavisi od: doba dana (ujutro je intenzivniji, pošto se noću luči manje pljuvačke, pa postoje uslovi za razvoj anaerobnih bakterija, koje stvaraju sumporna jedinjenja neprijatnog mirisa), starosti (intenzitet mirisa se povećava sa godinama) i gladi kod nekih ljudi.
– U usnoj duplji (loša higijena zuba i desni, oboljenja zuba, paradontopatija, afte, čirevi i infekcije u usnoj duplji). Ostaci hrane koja zaostaje u ustima, između zuba, hrana su za bakterije koje stvaraju neprijatan miris. Nakon stomatoloških intervencija, zbog raspadanja krvnog koaguluma ili kod postojanja obolelih, polomljenih, karioznih zuba, gde se raspada hrana pod dejstvom bakterija, nastaje neprijatan zadah. Ustanovljeno je da kod parodontopatije neprijatan zadah stvaraju mikroorganizmi koji žive u paradontalnim džepovima.
– Suva usta su znak da se ne stvara dovoljno pljuvačke, koja služi za vlaženje i čišćenje usne duplje. U toku sna se luči manja količina pljuvačke, pa to može biti razlog nastanka „jutarnjeg zadaha“. Radi smanjenja ovog uticaja poželjno je spavati zatvorenih usta. Kada nema dovoljno pljuvačke koja prirodno čisti usta, na gornjoj strani jezika mogu da se nakupe odumrle ćelije sluzokože, bakterije čijim rapadanjem nastaje neprijatan miris. Suva usta nastaju i kao posledica upotrebe nekih lekova (antidepresivi, antihistaminici, antiholinergici) ili kao simptom drugih oboljenja, npr. dijabetes, prehlada. U menopauzi je smanjeno lučenje pljuvačnih žlezda, pa usta mogu ostati suva.
– Pušenje – miris duvana se oseća satima posle pušenjaUnošenje određene hrane, alkoholnih pića, lekova (beli i crni luk, riba, neka alkoholna pića)
– Dehidriranje organizma (povišena temperatura, proliv, povraćanje)
– Oboljenja disajnih organa (infekcije sinusa, oboljenja bronhija i pluća, ždrela, krajnika)
– Oboljenja organa za varenje (gorušica, hijatus hernija)
– Druga sistemska oboljenja
Provera
Da se ne bi desilo da osoba koja ima zadah iz usta poslednja sazna za to, postoje tehnike koje služe za proveru zadaha iz usta.
1. Pitati člana porodice ili „proverenog” prijatelja. Ustanovljeno je da zbog adaptacije čula mirisa osoba teško može sama odrediti da ima neprijatan zadah. Iz tog razloga, korisno je konsultovati navedene osobe.
2. Poližite dlan i pričekajte da vlaga ispari, nakon toga pomirišite kožu, ako koža ima zadah to znači da on potiče od pljuvačke.
3. Duboko udahnite, prekrijte usta rukama, pa izdahnite i ponovo udahnite na nos (zatvorenih usta) da biste omirisali sopstveni zadah.
4. Stomatolog vam može izmeriti nivo sumpornih jedinjenja u zadahu upotrebom posebnog uređaja.
Lečenje
Rastvori za ispiranje usta često sadrže alkohol koji može dodatno isušivati usnu duplju, pa se savetuje upotreba bezalkoholnih preparata. Biljni lekovi koji se mogu koristiti za ispiranje usta su: čaj od žalfije, nane, kantariona.
Šoljica zelenog ili crnog čaja osvežava dah, jer sadrži polifenole, koji sprečavaju nastanak bakterija koje uzrokuju zadah iz usta. Utvrđeno je da je upotrebom zelenog ili crnog čaja nivo sumpornih jedinjenja u usnoj duplji smanjen za 30 odsto.
![](https://stil.kurir.rs/slika-850x556/dorucak-1449955976-74880.jpg)
U slučaju postojanja pokvarenih ili polomljenih zuba treba se što pre obratiti stomatologu, jer su ova mesta idelna za zaostajanje hrane i razvoj bakterija.
Kod suvih usta, treba uzimati što više tečnosti i koristiti kisele sokove (isceđen limun, pomorandža), bombone, žvake i drugu kiselu hranu, radi stimulacije lučenja pljuvačke.
Ako uzrok zadaha nije u usnoj duplji, proveriti postojanje skrivenih infekcija ždrela, krajnika, sinusa dodatnim ispitivanjima koje vrši lekar specijalista.
Prevencija
Sprečavanje pojave neprijatnog zadaha sprovodi se:
Pravilnom higijenom usne šupljine – redovno pranje zuba, upotreba zubnog konca, rastvori za ispiranje usta, čišćenje jezika. Redovnim kontrolama kod stomatologa – trebalo bi jednom u šest meseci. Na taj način na vreme se može sprečiti razvoj oboljenja zuba i desni. Održavanjem vlažnosti usta – pijte dosta tečnosti, jedite kiselo voće, pijte sokove od ceđenog limuna i pomorandže, jer sve kisele namirnice stimulišu lučenje pljuvačke.